![BNR a primit anul trecut cu 23% mai multe sesizări privind serviciile de plată utilizate](https://www.ceccarbusinessmagazine.ro/imgcr/DIxWntw8HeysU3TgNdV5UV5YAydIlHpXtr1fvGaaL4Z3wqIZdazBJMKy1wnaZQp4FwEgWBAoGWd-VyzFeCWN1g/bnr-a-primit-anul-trecut-cu-23-mai-multe-sesizari-privind-serviciile-de-plata-utilizate-s20910.jpg)
BNR a primit anul trecut cu 23% mai multe sesizări privind serviciile de plată utilizate
Telex » Știri
21 iunie, 10:25
Banca Națională a României (BNR) a recepționat, în 2023, cu aproximativ 23% mai multe sesizări prin care sunt reclamate și/sau contestate anumite aspecte legate de serviciile de plată utilizate, dintre care 57% au vizat aspecte privind scenarii de fraudă bazate pe tipologii de manipulare a plătitorului și spețe de phishing, potrivit raportului anual al băncii centrale, citat de Agerpres. "Pe parcursul anului 2023, raportat la anul precedent, BNR a recepționat cu aproximativ 23% mai multe sesizări prin care sunt reclamate și/sau contestate anumite aspecte legate de serviciile de plată utilizate. Astfel, dintre acestea: 57% au vizat aspecte privind scenarii de fraudă bazate pe tipologii de manipulare a plătitorului și spețe de phishing; 18% au vizat solicitări privind decontarea și procesarea operațiunilor de plată (operațiuni de plată dublate, timpul necorespunzător de decontare a operațiunilor de plată în valută, operațiuni de tip charge-back, operațiuni de plată neprocesate datorită nefurnizării documentelor justificative); 5% au prezentat probleme privind operațiunile de retragere și depunere de numerar la ATM/MFM (bancomate multifuncționale Multi-Function Machine); 4% au fost în legătură cu aspecte privind serviciile de open banking; 4% au vizat operațiuni de plată contestate de utilizatori ai serviciilor de plată (eroare POS, friendly/family fraud); 12% au vizat alte aspecte (solicitări de informații inclusiv cu privire la aplicarea procedurii de autentificare strictă a clienților, semnalarea deficiențelor/nefuncționării instrumentelor de plată electronică cu acces la distanță de tip internet/mobile banking, alte solicitări de informații)", se menționează în document.
Conform BNR, cel mai des întâlnite tipare de fraudă sunt: ingineriile sociale - scopul este obținerea de către fraudatori a elementelor de securitate personalizate aferente instrumentelor de plată (coduri de acces, datele cardului, coduri de autentificare) și utilizarea acestora în vederea inițierii, de către aceștia, de operațiuni de plată frauduloase; fraudele cu scop de investiții (criptoactive) - fraudatorii care pretind că acționează în nume propriu sau sunt angajați la companii cu renume în domeniu contactează diverse persoane pentru a le propune să facă investiții și reușesc să-i determine să ofere date sensibile privind plățile (datele cardului, parole de acces la aplicațiile de plată, codurile OTP primite prin SMS etc.) sau să instaleze pe telefonul acestora aplicații care permit accesul la dispozitivul victimelor de la distanță, sub pretextul obținerii unor câștiguri mari cu investiții mici sau retragerii profitului înregistrat ca urmare a activității de tranzacționare pe diverse platforme de criptoactive.
De asemenea, în unele cazuri, aceștia au manipulat persoanele contactate, determinându-le să obțină o linie de credit, scopul final fiind transferarea fondurilor astfel obținute în conturile proprii sau ale persoanelor pe care le controlau.
În raport se precizează că tiparele de fraudă sunt într-o continuă evoluție, fraudatorii căutând permanent variațiuni ale metodelor existente sau noi metode de fraudare, unele bazate pe tehnologie. Deep-fake este una dintre metodele noi de fraudare întâlnite la nivel internațional și reprezintă orice conținut falsificat de tip imagine, audio și/sau video realizat cu ajutorul tehnologiei AI (inteligență artificială), astfel încât să creeze aparența că o persoană a spus sau a făcut lucruri pentru care nu și-a dat consimțământul, care, în realitate, nu au fost spuse sau făcute de acea persoană, scopul final fiind obținerea de câștiguri financiare. BNR susține că monitorizează continuu evoluția fraudelor și a tiparelor de fraudă și emite recomandări și îndrumări prestatorilor de servicii de plată privind măsurile de securitate suplimentare care pot fi implementate în vederea identificării și evitării fraudelor.
Printre recomandările adresate prestatorilor de servicii de plată de către BNR, în cursul anului 2023, se regăsesc: îmbunătățirea sistemelor de monitorizare a tranzacțiilor utilizate de către prestatorii de servicii de plată astfel încât acestea să permită identificarea și blocarea operațiunilor de plată frauduloase în timp real; aderarea prestatorilor serviciilor de plată la Serviciul Afișare Nume Beneficiar (SANB) pus la dispoziție de către Transfond SA; îmbunătățirea fluxurilor de înrolare în aplicațiile de plată precum și a fluxurilor de înrolare a cardurilor în diverse aplicații de plată.
(Copyright foto: 123RF Stock Photo)
O expoziție inedită despre măiestrie și fantezie în arhitectura interbelică
Cu dronele, la „înălțimea” unui spectacol multimedia: Simfonia Campionilor
Revitalizarea și valorizarea unui tezaur inestimabil: monumentele istorice
Litoralul, o imensă scenă a artei de calitate
Cultură și statistică. Drumul spre mai mult și mai bine
Sub egida Ateneului Român, o vară muzicală de excepție
Expoziție la BNR: „Un alt fel de tezaur: Campionii României”
Bookfest 2024, încă un pas al editurilor spre armonizarea ofertei cu cererea