![România: Inegalitatea de gen pe piața muncii, printre cele mai mari din Europa România: Inegalitatea de gen pe piața muncii, printre cele mai mari din Europa](https://www.ceccarbusinessmagazine.ro/imgcr/9BPyKgXAAJvS0PYI-xBkoh8dDYJtJY-IrqTSuXP4FoAoxYvWSbq4rPBvwwrYiaTBSIlRbI1qTs-i4-XOk55Wlw/rata-ocuparii-in-randul-femeilor-in-romania-este-printre-cele-mai-mici-din-europa-a13570.jpg)
România: Inegalitatea de gen pe piața muncii, printre cele mai mari din Europa
Numărul 29-30, 24 iul. - 6 aug. 2024 » Roza vânturilor
România are una dintre cele mai mici rate ale ocupării pe piața muncii din rândul statelor Uniunii Europene, atât în cazul femeilor (45,4%), cât și al bărbaților (62,7%), dar în cazul femeilor rata ocupării este printre cele mai mici din Europa, iar diferența de gen printre cele mai ridicate, de aproximativ 17 procente, potrivit unui Infografic Monitorul Social, care citează date Eurostat din 2022, relatează Agerpres. Potrivit sursei citate, acest lucru reflectă faptul că, la nivelul populației aflate la vârsta activă în muncă în România, mai puține femei decât bărbați lucrează oficial.
Pentru comparație, cea mai mare rată a ocupării în rândul femeilor se află în Olanda (68,1%), alături de Estonia (67%), Suedia (65,9%) și Danemarca (65%). Conform datelor de la Eurostat, tendințe similare se păstrează și în rândul ocupării bărbaților, cele mai mari valori fiind înregistrate de țările din Europa de Vest și de Nord.
"Rata ocupării calculată diferențiat pe genuri este relevantă în peisajul complet al distribuției egalității de gen de pe piața muncii. Participarea activă la viața de muncă este influențată de politicile de protecție socială și de egalitate de gen care asigură accesul egalitar al bărbaților și femeilor pe piața forței de muncă", arată raportul.
Datele obținute din sondajele Institutului European pentru Egalitate de Gen - EIGE (2022) pe tema egalității de gen în munca neplătită explorează distribuția timpului petrecut zilnic cu activitățile neplătite din gospodărie.
"De ce este relevantă diviziunea de gen a muncii domestice atunci când vorbim despre accesul egalitar pe piața muncii? Timpul petrecut cu munca din gospodărie schimbă rata participării active pe piața muncii și alegerile viitoare de carieră. Modelul tradițional al diviziunii de gen în viața personală de familie atribuie femeilor un rol de îngrijitor principal al persoanelor dependente, cum sunt copii, persoanele vârstnice sau persoanele cu dizabilități", se menționează în Infografic.
Atunci când vine vorba despre câștigarea venitului principal și avansarea în carieră, bărbaților le este atribuit un rol pasiv în gospodărie. Acest lucru se poate observa în datele EIGE, unde femeile din România au cea mai mare rată a frecvenței timpului petrecut cu munca neplătită din gospodărie, adică îngrijire, gătit, curățenie, spălarea rufelor dar cu sarcini care țin de mentenanța casei și de planificarea activităților din gospodărie, relevă sursa citată.
În 2022, conform EIGE, 87% dintre femeile din România declarau că s-au implicat zilnic în muncă domestică, la polul opus aflându-se Germania cu 49% și Luxemburg cu 54%. Diferența mare dintre femei și bărbați în privința participării zilnice la munca din gospodărie plasează România cu mult peste media statelor Uniunii Europene, alături de țările din Europa Centrală și de Est, Bulgaria și Ungaria, unde diferențele dintre femei și bărbați sunt de peste 25%.
Potrivit sursei citate, în corelație cu o rată preponderent mică a ocupării femeilor, datele întăresc ipoteza diviziunii tradiționale de gen care plasează femeia în poziția de îngrijitor principal al familiei și bărbatul în poziția de aducător de venit.
"Ce ne spune rata ocupării atunci când o analizăm împreună cu diferențele de gen în plata salarială? Conform datelor Eurostat din 2022, România se plasează pe un loc fruntaș în rândul statelor Uniunii Europene, cu una dintre cele mai mici diferențe de gen în plata salarială, de doar 4,5%, alături de Italia (4,3%) și Belgia (5%), dar la mare distanță față de țările vestice unde este recunoscută rata ridicată a diferenței în salarizarea bărbaților și femeilor. Spre exemplu, ne putem referi la cazul Germaniei care prezintă o diferență de 17,7% în salarizarea bărbaților și femeilor care au un contract de muncă. Comparativ cu România care are o rată mică a ocupării, rata Germaniei este corelată cu o rată ridicată a ocupării în rândul bărbaților, de 71,7%, respectiv a femeilor, de 63,4%", se mai precizează în raport.
Rata negativă a diferențelor de gen în salarizare înseamnă că, în medie, femeile au câștiguri salariale similare cu cele ale bărbaților. "Însă, datele trebuie interpretate cu scepticism atunci când rata ocupării femeilor este mult mai mică decât cea a bărbaților, cum este în cazul României. Conținutul muncii și sectorul de activitate al femeilor sunt adesea diferite de cele ale bărbaților. Spre exemplu, ierarhizarea pozițiilor din cadrul organizațiilor influențează nivelul salarizării. În cazul bărbaților, dacă ne uităm la sectoarele de activitate înalt calificate, cum sunt industria tehnologică, IT sau inginerie, bărbații ocupă, în medie, locuri de muncă care sunt mai bine plătite întrucât aceștia se regăsesc în funcții de conducere mai mult decât femeile", arată cel mai recent infografic publicat de Monitorul Social.
La polul opus, femeile ocupă poziții care, în general, sunt mai slab remunerate, în sectoare de activitate precum serviciile de îngrijire, curățenie, hoteluri și restaurante, comerț cu amănuntul sau servicii alimentare. Nu îl ultimul rând, multe femei aleg locuri de muncă cu contracte de muncă flexibilă, cu timp parțial sau prin telemuncă din cauza responsabilităților pe care acestea le au în gospodărie și în creșterea copiilor.
Rata ocupării femeilor și bărbaților pe piața muncii, timpul alocat muncilor domestice neremunerate și diferențele salariale au fost indicatorii analizați în cel mai recent infografic publicat de Monitorul Social, un proiect al Fundației Friedrich Ebert Stiftung. Acesta oferă o imagine de ansamblu și asupra inegalităților de gen pe piața muncii din România în comparație cu alte state europene.
(Copyright foto: www.freepik.com)
O expoziție inedită despre măiestrie și fantezie în arhitectura interbelică
Cu dronele, la „înălțimea” unui spectacol multimedia: Simfonia Campionilor
Revitalizarea și valorizarea unui tezaur inestimabil: monumentele istorice
Litoralul, o imensă scenă a artei de calitate
Cultură și statistică. Drumul spre mai mult și mai bine
Sub egida Ateneului Român, o vară muzicală de excepție
Expoziție la BNR: „Un alt fel de tezaur: Campionii României”
Bookfest 2024, încă un pas al editurilor spre armonizarea ofertei cu cererea